Ustna vprašanja - prof. Legan
- Podrobnosti
- Predmet: Histologija
- Kategorija: Ustna vprašanja
- Napisal: Anonimnež
- Zadetkov: 4627
Tistega lepega dne smo tam èakale 3. Zgleda kot, da bi bil pri zdravniku v èakalnici, ampak resno. Tajnica pride na vrata in prebere priimke, potem pa gres za njo. In te pelje, kamor te paè pele. Nas je po stopnicah navzdol k prof. Leganovi.
Pr njej zgleda tako, da ima na mizi listke z vprasanji in vleèes eno kombinacijo. Èe ima dober dan, se ves èas smeji in je prijazna (tk, da je blo se celo men prav lepo na zagovoru). Da ti nekaj èasa, da se pripravis in preberes, potem se ti pa posveti.
Moja vprasanja so bla:
1. Prevodni in respiracijski deli dihal
(Poves kako se deli: ustna/nosna votlina, zrelo, grlo, sapnik, bronh, bronhiol, aveoli... Kje je se zaène respiracija, kaj je osnovna funkcionalna enota, nekaj o krvno-zraèni barieri)
2. Histoloska zgradba testisa
(ovojnice, semenski epitelij, vmesno vezivo. Povedala sem se vse celice spermatogeneze, nekaj o Sertolijevih in Leydigovih celicah, kaj izloèajo, kateri hormoni vplivajo na njuju.)
3. Sposobnost obnavljanja hrustanèevine in kostnine
(Zakaj ima hrustanèevina, za razliko od kostnine, omejeno sposobnost obnavljanja, èe se obnavlja lahka tam nastane tudi kost. Od hod osteoprogenitorne in hondroprogenitorne celice? Kdo nalaga osteoid in kdo hrustanèevino - mal o celicah)
4. Hipofizni portalni sistem
(Tuki sem predvsem govorila o hormonih, kako se prenasajo, kdo vpliva na koga, ampak niè preveè podrobno. Kako sta povezana hipotalamus in adenohipofiza. Tu je bla prof. prijazna, ker sem ji sicer vse povedala, ampak si nisem znala predstavljat, kako je to dejansko povezano, preko katerih delov in mi je vse razlozla. Na na tak naèin: »Nimas pojma,« paè pa: »A si zdaj znate predstavljati?«)
5. Mullerjev vod
(Kaj se razvije iz njega, zakaj, pod vplivom AMH, iz katerih celic. Niè grozno podrobno, ker je takoj rekla, v redu. Naslednje vprasanje )
6. Zrela posteljica in popkovnica
(Poves nekaj o zgradbi, js sem predvsem o tem, kaj se spremeni. Znaèilnosti veziva, katere strukture so v njej. Govorila sem tudi o fibrinu, ki se nalaga in je sama dodala nekaj zanimivosti, kaj je problem pri dojenèkih, èe je preveè tega otezena izmenjava kisika in hranil)
To je pa vse. Tisti dan, kdor je pri njej znal je dobil 8, kdor pa ne, pa ni naredu. Niè se ne bat ustnih, tudi, èe bi radi sli zvisat oceno. Ne vem, èe je kdo padu. Jih je pa veèina res fajn popravla. Se da In se mi zdi, da niso niè kaj grozni. Vsaj js sem imela zelo dobro izkusnjo. Tudi ena za mano ni niè znala in je rekla, da ne bi odgovarjala, pa se je vseeno matrala z njo in jo sprasevala.
PA VELIK SREÈE!